SZERKESZTŐ
Hausner Gábor
LEKTOR
Rázsó Gyula
Szakály Ferenc
'Nagy László: A török világ végnapjai Magyarországon ' összes példány
Kiadó: Zrínyi Katonai Könyv- és Lapkiadó
Kiadás helye: Budapest
Kiadás éve: 1986
Kötés típusa: Ragasztott papírkötés
Oldalszám: 412 oldal
Sorozatcím:
Kötetszám:
Nyelv: Magyar
Méret: 20 cm x 14 cm
ISBN: 963-326-197-X
Megjegyzés: Fekete-fehér illusztrációkat tartalmaz.
ELŐSZÓ
Az 1683-as Bécs elleni török támadás és a magyarországi visszafoglaló háború megindulásának háromszázadik évfordulója óta., csaknem az ezredfordulóig tartóan, minden esztendőben megemlékezhetünk e küzdelem valamely nevezetesebb vagy kevésbé nevezetesebb hadi eseményéről. Közöttük Magyarország további sorsa szempontjából a legjelentősebb minden bizonnyal Buda 1686-os fölszabadítása volt a másfél százados oszmán uralom alól, s érthetően erről jelent meg már eddig is a legtöbb magyar kiadvány. Ezek növekvő száma az időszerűségen túl azért is örömmel üdvözölendő, mert az 1683-tól 1699-ig tartó visszafoglaló háború története a felszabadulást követő évtizedek magyar történetírásában meglehetősen elhanyagolt területnek számított, jórészt különféle - véleményünk szerint helytelenül aktualizáló - politikai szempont miatt. Így nem csupán a széles nagyközönségnek, de még a történelmet oktató pedagógusok tekintélyes részének is csak hézagos ismeretei voltak, és sokaknak sajnos vannak még ma is annak a több mint másfél évtizedes véres küzdelemnek a történetéről, amely meghatározó szerepet játszott Magyarország további gazdasági, társadalmi és politikai fejlődésében.
A közelmúltban megjelent - alapvetően ismeretterjesztő, népszerű - feldolgozások vagy egy-egy hadi eseményt tárgyalnak, vagy a háború történetét mondják el kronológiai sorrendben, mint például R. Várkonyi Ágnes, ifj. Barta János, Sugár István munkái, vagy a török birodalomról adnak szemtanú beszámolókat. A török világ megismerését célzó művek közé sorolható még Az illatos kert című, 1983-ban kiadott könyv is, amely a mohamedán - mindenekelőtt az arab - világ szerelmi kultúrájába enged, ha meglehetősen idillikusra színezetten is, bepillantást. Az olvasók többsége nem juthatott hozzá e megjelent könyvek mindegyikéhez, ezért úgy véljük, nem fölösleges, ha munkánkban némi szintézisét adjuk ezeknek a legújabb kutatási eredményeket tükröző kiadványoknak is.
Könyvünk három nagyobb részre tagozódik. Az első arról a török világról kíván áttekintést adni, amelyet a visszafoglaló háború szüntetett meg Magyarországon. A második részben azoknak a legjelentősebb török és császári hadvezéreknek az életéről és cselekedeteiről számolunk be, akik kiemelkedtek e küzdelemben. A mű befejező része a visszafoglaló háború idején tanúsított magyar magatartást vizsgálja, arra törekedve, hogy lehetőleg elfogulatlanul mutassa be ezen időszak kurucainak és labancainak harcát. Választ keresve egyúttal arra a nem elhanyagolható kérdésre: miért küzdött a magyarok váltakozó számú része e háború alatt is török szövetségben? Munkánkban több oldalról is többrétűen kívántuk bemutatni mind a török világot, mind az egymással véres harcot vívó két nagyhatalom főszereplőit és azok környezetét, nemkülönben a XVII. század végi magyar életet és sorsproblémákat. E feladat teljesítése nem csekély nehézséget rejt magában. Többek között azért, mert a tárgyalt időszakban mind a török, mind a Habsburg-hatalom a magyarság számára egyszerre volt ellenség és szövetséges, sőt a két táborban küzdő magyarok több esetben szembekerültek, és véres harcot folytattak egymással is. Barát és ellenség fogalmát tehát nagyon különbözően értelmezték a korabeliek. Mindkét táborban lévők magukat tekintették "az édes haza igaz ügye" oltalmazóinak, s a másik párton lévőket pedig árulóknak. Ez az elfogult szemlélet szinte napjainkig hat az utókor történetíróira; nem kis zavart okozva ezzel a széles tömegek történetfelfogásában, eligazodásában.
Buda török uralom alóli felszabadulásának háromszázadik évfordulóján újra sokakban fölvetődik a kérdés: kikhez kötődjünk érzelmileg? A Habsburg-uralkodó hatalmát kelet felé növelni akaró Lotharingiai Károly herceg Budát vívó, sok nemzetből verbuválódott katonáihoz-e, akik között 15 000 magyar is harcolt - vagy a török vazallusság mellett kitartó kurucokhoz, Zrínyi Ilona Munkács várát védő vitézeihez?
Úgy véljük, e súlyos probléma megoldásában iránymutatóak József Attila sokat idézett, de nem mindig megszívlelt sorai:
"A harcot, amelyet őseink vívtak,
békévé oldja az emlékezés
s rendezni végre közös dolgainkat,
ez a mi munkánk, és nem is kevés."
Ennek szellemében szeretnénk bemutatni mind a török világot, mind a magyarországi török uralmat fölszámoló háború idegen és magyar résztvevőit.
Mennyiben sikerült megvalósítani célunkat? - az olvasó hivatott eldönteni. Vissza
TARTALOM
Prológus 7
Török világ - milyen világ?
A kortársak szemével és az utókor ítéletében 13
Ott túl a rácson, virulnak a rózsák? 13
Kortársak a török világról 17
Török és magyar nézetek a békés egymás mellett élésről 46
Az utókor ítéletében 54
Török és császári hadvezérek Magyarország birtoklásáért
Kara Musztafa tündöklése és bukása 69
A háború megindulása - ahogyan Jókai látta 69
Török karriertörténet 72
Kara Musztafa és a magyarok 76
Kalandorterv vagy megalapozott döntés? 80
A hadjárat megindítása 84
Pánik Bécsben 89
Kara Musztafa nagy mulasztása 91
Bécs és ostroma 94
Az évszázad csatája 106
A menekülő nagyvezér 112
Kara Musztafa második - végzetes - kudarca 114
Az út vége 117
A "csendes herceg" 121
A felkészülés évtizedei 123
Magyarország feladása - Bécs megvédése 128
Háború vagy béke? 133
A magyarországi diadalok nyitánya 137
Egy sikertelen próbálkozás 146
Diadalról diadalra 151
Abdurrahman, a rettenthetetlen 174
A "budai basák" 174
Mit tudunk Abdurrahmanról? 182
Buda védelmének megszervezése 184
Váltakozó kimenetelű harcok 187
Az első "nem" 191
Az utolsó roham 203
"Jaj! nekünk, jaj!" 206
"Türken Louis" - A török réme 216
Életrajzi és kortörténeti adalékok 218
Az első szárnypróbálgatások 220
Új tényező a küzdőtéren 223
Hogyan tovább? 225
A fővezér 231
Búcsú a török hadszíntértől 236
Köprülü Musztafa - az utolsó reménysugár 238
Pánik Konstantinápolyban 238
Köprülü Musztafa, az új nagyvezér 240
Menekülés Budáról, riadalom Bécsben 242
Készületek a döntő összecsapásra 248
Az évszázad legvéresebb csatája 250
Veterani - az "erdélyiek apja" 254
Veterani a harcokban, 1683-1686 között 255
"Egy korbácslás nélkül fejet hajtanának..." 259
A Balkánért folyó harcokban 261
Erdély védelmében 264
Veterani hősi halála 267
Kis ember nagy diadalt arat 274
Származás, ifjonti álmodozások 274
Hadvezéri iskola 279
A fővezér diadala 283
Zenta után 290
Meditáció a győzelem okairól 292
Magyarok a visszafoglaló háború idején
"Egyik háziköröszt, másik merő fene..." 299
A kereszténység védőbástyája 299
Sajátos történelmi szerep: két út szolgái 303
A török kérdés 1683-ban 306
Kurucok 309
Kik voltak és mit akartak? 309
A kurucok politikai arculata 314
"Katonai géniusz" 320
Felső-Magyarország védelmében: 1683-1685 330
A "munkácsi heroina" 340
A "kuruc király" utolsó diadala 345
A hegyaljai kuruc felkelés 352
Magyarok a török ellen 356
Bécs ostroma előtt és után 356
Magyarok Buda visszafoglalásában 371
Magyarok Buda után 381
Epilógus 386
A karlócai békekötés 386
Karlóca fényei és árnyai 389
Időrendi táblázat 394
+ Mutass többet
- Mutass kevesebbet