A KönyvKereső szolgáltatás csak regisztrált ügyfeleink számára elérhető.
Hogy igénybe tudja venni, kérjük, jelentkezzen be, vagy regisztráljon oldalunkon.
Sieben Bergmänner, in siebenhundert Meter Tiefe eingeschlossen, warten sieben Tage auf Rettung. Die letzte Grubenlampe erlischt. Der etwa 40-jährige Bentsch richtet die sechs verzweifelnden Kumpel in dieser extremen Notsituation durch Zuspruch und gutes Beispiel auf. Rettung naht in Gestalt eines Suchtrupps mit dem quirligen Bergmann Janausch, einem ,,Zwerg mit langen, zähen Armen und flinken lustigen Augen", an der Spitze.
Anna Seghers (Mainz, 1900. november 19. - Berlin, 1983. június 1.) német írónő, aki a második világháború erkölcsi tapasztalatainak ábrázolásáról híres.
1900-ban született Mainzban, részben zsidó származású Netty Reiling, 1925-ben ment férjhez Radványi Lászlóhoz, a magyar kommunistához.
Kölnben és Heidelbergben történelmet, művészettörténetet és kínai nyelvet tanult. 1928-ban csatlakozott a Németországi Kommunista Párthoz, a feltörekvő Nemzetiszocialista Német Munkáspárt elleni küzdelem csúcsán. 1932-ben megjelent regénye, a Die Gefährten prófétai figyelmeztetés volt a fasizmus veszélyeire, ami oda vezetett, hogy a Gestapo letartóztatta.
Miután a német csapatok 1940-ben megszállták a Francia Harmadik Köztársaságot, Marseille-be, majd egy évvel később Mexikóba menekült, ahol megalapította az antifasiszta ,,Heinrich-Heine-Klub"-ot, amelyet Heinrich Heine német zsidó költőről neveztek el, és megalapította a Freies Deutschlandot. (Szabad Németország), tudományos folyóirat. Ez idő alatt írta A hetedik keresztet , amiért 1947-ben Büchner-díjat kapott. A regény 1936-ban játszódik, és hét fogoly szökését írja le egy koncentrációs táborból. 1942-ben adták ki az Egyesült Államokban, és 1944-ben filmként készítette az MGM Spencer Tracy főszereplésével. A hetedik kereszt egyike volt azon kevés náci koncentrációs táboroknak, amelyek a II. világháború idején az irodalomban vagy a moziban ábrázoltak.
Seghers legismertebb történeteA Mexikóban írt The Outing of the Dead Girls (1946) önéletrajzi felidézése egy első világháború előtti osztálykirándulásnak a Rajna folyón, amelyen a főszereplő osztálytársai cselekedeteit az ő döntéseik és végső sorsaik fényében mutatják be. mindkét világháború. Leírva őket, a német vidéket és hamarosan elpusztuló szülővárosát, Mainzot, Seghers az elveszett ártatlanság és a háború értelmetlen igazságtalanságának erős érzését kelti az olvasóban, amelyek elől nincs menekvés, függetlenül attól, hogy szimpatizál-e vagy sem. a náci párttal. További figyelemre méltó Seghers-történetek közé tartozik a Sagen von Artemis (1938) és az Argonauták hajója (1953), mindkettő mítoszokon alapul.
1947-ben Anna Seghers visszatért Németországba, Nyugat-Berlinbe költözött, és a SED tagja lett a szovjetek által megszállt övezetben. 1950-ben Kelet-Berlinbe költözött, és társalapítója lett az NDK szabadságmozgalmának. 1951-ben megkapta az első Nationalpreis der DDR-t és a Sztálin-békedíjat, 1959-ben pedig az "Ehrendoktorwürde der Universität Jena"-t. 1981-ben szülővárosa Mainz "Ehrenbügerinje" lett.