Snipp, a nagy vadász
Swend Fleuron
Pesti Szalon Kiadó, 1996 - 175 oldal
Összefoglaló
"Sokat tanakodtak, mi legyen az új családtag neve, míg végre megegyeztek a büszke névben: legyen Snipp, mert ez rövid és mindennapi használatra megfelelő név, Fidelius, mert remélik, hogy megbízhatnak benne, és végül Rókafalvi, ami jól hangzik és előkelő származásra mutat. szóval: rókafalvi Snipp Fidelius.
Snipp éjszakára párnázott kosarat kapott, nappalra pedig takarót, melynek négy sarkán címer ékeskedett. Nyakörvet és szerszámot is kapott, és megtanult az öreg, kövér kutyussal egy vezetéken járni.
Snipp a fejlődés kezdetén állott; lába még megjárta, olyan volt, amilyennek lennie kellett: a mellső hajlított szekrényláb, a hátsó rendes kutyaláb. Teste kis vörös táskához hasonlított, amilyent bevásárláshoz használnak. de a szeme ragyogó barna és okos! Ha a világ nem tetszett neki, mélységesen bánatos kifejezése, ha minden a kis Snipp kedve szerint történt, eleven, ragyogó frissessége mutatta, milyen értékes tartalom van a kis vörös zacskóban: igazi, hamisítatlan kutyalélek."
A Snipp, a nagy vadász dakszliregény. Sokszor mulatságos, izgalmas, hiszen Snipp kölyökkorában kedves és játékos kutya, de későbbi kalandjai szenvedélyes vadásztermészetéhez méltóak. A kutya, akit Bozzi úrnak hívtak
Békeffi István
Móra Ferenc Könyvkiadó, 1980 - 163 oldal
Összefoglaló
Vannak-e még csodák?
Ha nincsenek, mi lesz szegény lánnyal, aki hiába várja egy harácsoló ügyvédtől örökségét, és közben vakon szerelmes egy gátlástalan hozományvadász szépfiúba?
Mi lesz egy ócska New York-i ház lakóival, akik az otthoni nyomor elől menekültek ide Olaszországból, és járják a beilleszkedés első, kilátástalanul nehéz lépéseit?
Mi lesz egy szegény, becsületes fiúval, aki naponta tehetetlenül látja, hogy gazdája, az ügyvéd el akarja sikkasztani a lány pénzét, és ki akarja lakoltatni a fizetni nem tudókat?
Békeffi István mesevilágában azonban kutya lehet az embertelen emberből, és újra emberré válhat az emberséges kutya.
A mellékletben látható fényképeket Fényes Szabolcs - Békeffi István zenés játékának fővárosi operettszínházi előadásáról az MTI készítette.
Gavriil Trojepolszkij Feketefülű fehér Bim
Móra - Kárpáti, 1985 - 275 oldal
Összefoglaló
Fehérsége és fülének fekete színe miatt Bimnek nincs helye a fajtiszta kutyák közt. Bár gazdája, az öreg és beteges író kitűnő vadászkutyát nevel belőle, Bimet mégis mintha valamilyen végzetes erő sodorná a tragédia felé. Gazdája kórházba kerül, Bim pedig odaadó hűséggel és kitartással indul a keresésére. Vándorútja során hol elkergetik vagy nyerészkedni akarnak rajta, hol pedig barátokra és simogató kezekre talál. Ám a gazdát senki sem pótolhatja. Trojepolszkij regénye az egykori Szovjetunióban játszódik, így a történet befejezése nem lehet érzelgősen felemelő. Bim sorsa akár szerencsés fordulatot is vehetne, hiszen gazdája meggyógyul, ám a kutya többé nem találkozik vele...
+ Mutass többet
- Mutass kevesebbet